Please bear in mind that Google Translate can only provide an approximate translation.
![](/pulse/content/media/1402895035billede.png)
Ingemann er alumne på Valkendorfs Kollegium 1811-16. H.I, s. 39.
Kollegiet eksisterer stadig (i St. Peders Stræde), men er en anden bygning.
![](/pulse/content/media/1743179240billede.png)
![](/pulse/content/media/858105611billede.png)
Et par af alumnerne på Valkendorfs Kollegium,
Jacob Hornemann Bredsdorff (1790-1841)
&
Hector Frederik Janson Estrup (1794-1846),
som senere blev Ingemanns kolleger ved Sorø Akademi . H.I, s. 39.
![](/pulse/content/media/1852204453billede.png)
Ingemann og Lucie mødes for første gang 5. marts 1811.
Litografi efter malerier af A. L. Koop, ca. 1820.
Lucie bor i Sct. Peders Stræde, skråt overfor Valkendorfs Kollegium. H.I, s. 40.
![](/pulse/content/media/1993302968billede.png)
![](/pulse/content/media/1638768211billede.png)
Lovise (Louise) Charlotte Bergsøe (1797-1869) var en barndomsveninde af Lucie Marie Mandix. H.I, s. 40 + 65.
![](/pulse/content/media/1924464697billede.png)
Ingemann, som også blev ven med Louise Bergsøe, skænker hende sin Hyrden af Tolosa, 1816, med versificeret dedikation. H.I, s. 65.
![](/pulse/content/media/2071340276billede.png)
![](/pulse/content/media/1586234089billede.png)
Peter Erasmus Müller (1776-1834) & William Christopher Zeise (1789-1847)
var hhv. efor og alumne på Valkendorfs Kollegium samtidig med Ingemann.
Müller var senere en af Ingemanns anmelderne, Zeise Ingemanns rejsefælle 1818. H.I, s. 39.
![](/pulse/content/media/1674057951billede.png)
Andreas Schram Olsen (1791-1845)
var Ingemanns kontubernal på Valkendorfs Kollegium og var sendebud mellem Ingemann og Lucie Marie Mandix, Ingemanns senere forlovede.
![](/pulse/content/media/12597067billede.png)
![](/pulse/content/media/1010896789billede.png)
Digte af B. S. Ingemann, 1811 (debut august 1811) & 1812.
Samlingerne udgives på eget forlag, altså for egen regning.
Se digtsamlingen Procne herunder. H.I, s. 42 & 45.
![](/pulse/content/media/1748413818billede.png)
Ingemanns blækhus. Sydvestsjællands Museum, Sorø (Sorø Museum).
![](/pulse/content/media/501163238billede.png)
Ingemanns underskrift, medio 1840'erne.
25.6.1812:
Ingemann vinder universitetets guldmedalje for det æstetiske prisspørgsmål:
"I hvad Forhold staae Digte- og Talekunsten til hinanden? hvilke ere deres Grænser, deres Liighed og Forskiellighed,
og hvilke Regler har Taleren at iagttage i Henseende til Digternes Brug?"
Opgaven var formuleret af Adam Oehlenschläger. H.I, s. 43.
![](/pulse/content/media/1884748331billede.png)
Adam Gottlob Oehlenschläger
(1779-1850)
![](/pulse/content/media/1531571756billede.png)
![](/pulse/content/media/1346250267billede.png)
Hos Pov(e)l (Paul) Dons (1783-1843) møder Ingemann for første gang sin livslange ven Nicolai Frederik Severin Grundtvig (1782-1873) i 1812.
Ingemann og Dons var også gode venner. H.I, s. 44.
![](/pulse/content/media/1777928256billede.png)
Povl Dons hviler på Skamstrup Kirkegård (½ snes km. sydøst for Jyderup).
På hans mindesten fortælles at han var Grundtvigs og Ingemanns Ungdomsven.
![](/pulse/content/media/1420849921billede.png)
"Procne. En Samling af Digte" (udgives juli 1813), med bl.a. "Varners pöetiske Vandringer" og "Turnus".
Digtsamlingen er udgivet på Boas Brünnichs forlag, jf. under 1811-12, hvor Ingemann selv måtte punge ud. H.I, s. 47.
![](/pulse/content/media/1692028370billede.png)
Hyllested Præstegaard.
I 1813 besøger Ingemann og hans forlovede, Lucie Marie Mandix,hendes moster og onkel, Karen Galskjøt, f. Hvistendahl (1757-1831)
og pastor Thomas Martinus Braëm Galskjøt (1748-1828). H.I, s. 47.
Foto: Lars Thorkild Bjørn.
Ingemann skriver digtet "I Hyllested (1813)":
Muntre Lærker slaae -
Tusind Blomster smaa
Titte fra det Grønne -
Hvor de dog er skjønne!
Mon de ikke veed
Vor Lyksalighed?
Gud! hvor er du god!
Du os føle lod
Lærkens fryd i Luften,
Blomstens Aand i Duften,
Rene Aanders Lyst
Ved hinandens Bryst!
Senere tager de til Vollerslev Præstegaard, hvor Lucies morbror,
pastor Jens Hvistendahl (1761-1823) ~ 2° 22.1.1802 i Hyllested m. Inger Margrethe Braëm Galskjøt (1777-1831),
datter af Lucies førnævnte moster, Karen Galskjøt, bor. H.I, s. 47.
![](/pulse/content/media/786518070billede.png)
Vollerslev Kirke. Ældre postkort
![](/pulse/content/media/209626187VollerslevKirke.jpg)
Gammelt sognekort over Vollerslev
![](/pulse/content/media/640862088billede.png)
Ingemann begynder at komme i Bakkehuset fra ca. 1813.
Stedet er samlingspunkt for tidens skønånder. H.I, s. 46.
![](/pulse/content/media/38432655billede.png)
![](/pulse/content/media/591447932billede.png)
Bakkehuset bebos af Knud Lyhne Rahbek (1760-1830)
& Kamma Rahbek, f. Heger (1775-1829). H.I, s. 46.
![](/pulse/content/media/226322913billede.png)
Bakkehuset - Radering af Adolph Larsen, 1904
Bakkehusets venner, hvoraf flere også var Ingemanns, talte bl.a. følgende:
![](/pulse/content/media/1034261552billede.png)
![](/pulse/content/media/603390734billede.png)
Adolph Engelbert Boye (1784-1851)
&
Peter Oluf (Ole) Brøndsted (1780-1842). H.I, s. 46.
![](/pulse/content/media/436450734billede.png)
![](/pulse/content/media/715209199billede.png)
Johan Ludvig Heiberg (1791-1860)
&
Poul Martin Møller (1794-1838). H.I, s. 46
![](/pulse/content/media/1357383774billede.png)
![](/pulse/content/media/1408571488billede.png)
Adam Gottlob Oehlenschläger (1779-1850)
&
Jacob Peter Mynster (1775-1854). H.I, s. 46
![](/pulse/content/media/492775142billede.png)
![](/pulse/content/media/704082799billede.png)
Thomas Thaarup (1749-1821)
&
Christen Henriksen Pram (1756-1821). H.I, s. 46.
![](/pulse/content/media/617535801billede.png)
Frederik Schmidt (1771-1840), Ingemanns senere rejsefælle. H.I, s. 46.
![](/pulse/content/media/1104306965billede.png)
![](/pulse/content/media/1902882956billede.png)
Erich Christian Werlauff (1781-1871)
&
Just Mathias Thiele (1795-1874). H.I, s. 46.
![](/pulse/content/media/1848961996billede.png)
Som de fleste andre skønånder får Ingemann sine Bakkehus-navne:
Den Bedste, Hermelinet, Den lille nydelige hvide Dyr og Det lille fine Dyr.
De unge fruer i København opkalder hvide nelliker efter Ingemann og kalder dem Ingemanns-Blomster.
Rakbek optager en stor del af Ingemanns digte m.v. i sine mange tidsskrifter. H.I, s. 46.
![](/pulse/content/media/689505156billede.png)
Ingemanns betydeligste ungdomsarbejde,
De sorte Riddere, udgives juni 1814. H.I, s. 53.
![](/pulse/content/media/1459450310billede.png)
Ingemann og hans forlovede Lucie Marie Mandix besøger Lavindsgaard på Fyn sommeren 1814.
Gården bebos af Andreas Gram Heide (1760-1829), ~ 16.9.1797 m. Lucie faster, Andrea Maria Mandix (1756-1839). H.I, s. 49.
![](/pulse/content/media/2011981668billede.png)
Andreas Gram Heide, generalmajor, chef for vejkorpset.
H.I, s. 32- se også dennes datter tidligere på siden.
![](/pulse/content/media/244752464billede.png)
På rejsen til Fyn besøger Ingemann Sanderumgaard (31. juli 1814)
- ejet (fra 1792) af Johan von Bülow. H.I, s. 50f.
![](/pulse/content/media/1355028920billede.png)
Johan von Bülow (1751-1828)
![](/pulse/content/media/1871368956billede.png)
Ingemann skriver et digt i Tankefuldhytten 31. juli 1814. H.I, s. 50f.
![](/pulse/content/media/1265897298billede.png)
Tankefuldhytten, trykt i Sanderumgaards Have. Digtninge af M[athias] Winther. Kbh. 1824. H.I, s. 50f.
![](/pulse/content/media/354549848billede.png)
Sophie Christiane Frederikke Brun, f. Münter (1765-1835)
- opsøgte Ingemann på Valkendorfs Kollegium for at indfange litterære løver til sin salon i Bredgade.
Hun var begejstret for Ingemanns Valdemar Seier, 1826, som hun læste to gange efter hinanden. H.I, s. 58.
![](/pulse/content/media/1443629310billede.png)
Bruns: Sophie Christiane Frederikke Brun og gemal,
geheimekonferensraad Johan Christian Constantin Brun (1746-1836). H.I, s. 58.
![](/pulse/content/media/770037962billede.png)
Frederikke og Constantin Brun ejede bl.a. Sophienholm ved Bagsværd Sø.
Ingemann gæster stedet i 1815 - og formentlig også før.
Maleri af Johan Ludvig Gebhard Lund (1777-1867), 1819-35. Thorvaldsens Museum. H.I, s. 58 + 214.
I 1815 udgiver Ingemann tre større værker:
![](/pulse/content/media/358829927billede.png)
Det bibelske drama Røsten i Ørkenen. H.I, s. 61.
![](/pulse/content/media/1858289397billede.png)
Sørgespillet Masaniello, H.I, s. 61.
Masaniello opføres på Det kgl. Teater første gang 22.4.1815. H.I, s. 55 + II., s. 12f.
![](/pulse/content/media/1049632841billede.png)
Sørgespillet Blanca, H.I, s. 61.
Blanca opføres på Det kgl. Teater første gang 3.1.1816. H.I, s. 62 + II., s. 12f.
![](/pulse/content/media/1908963492billede.png)
Det kongelige Teater i København
Af samtidens kendte skuespillere, der medvirkede i nævnte stykker, kan bl.a. nævnes:
![](/pulse/content/media/385338980billede.png)
![](/pulse/content/media/241779518billede.png)
Jens Stephan Heger (1769-1855) & hustru Ellen (Eline) Maria Heger, f. Smidth (Mad. Heger) (1774-1842).
Han var bror til Kamma Rahbek (1775-1829). H.I, s. 54+62 og II., s. 12ff.
![](/pulse/content/media/165318655billede.png)
Peter Thun Foersom (1777-1817)
![](/pulse/content/media/1146391908billede.png)
Georg Julius Liebe (1788-1845)
![](/pulse/content/media/476996568billede.png)
Nicolai Peter Nielsen (1795-1860)
![](/pulse/content/media/1599705860billede.png)
Johan Daniel Bauer (1798-1880)
![](/pulse/content/media/2009388722billede.png)
Johan Christian Ryge (1780-1842) (Dr. Ryge)
![](/pulse/content/media/1108982814billede.png)
Jens William Kruse (1775-1823)
I 1816 udgiver Ingemann flere værker: konfirmationssalmer, en digtsamling, et tryllespil, to tragedier og en nationalsang, hvoraf fire heraf er afbildet:
Julegave. H.I, s. 68
![](/pulse/content/media/394050919billede.png)
Reinald Underbarnet. H.I, s. 68.
![](/pulse/content/media/1540437179billede.png)
Løveridderen. H.I, s. 68.
![](/pulse/content/media/678218970billede.png)
Hyrden af Tolosa. H.I, s. 68.
![](/pulse/content/media/1448263306billede.png)
B. S. Ingemann, malet af Christoffer Wilhelm Eckersberg (1783-1853)
- i perioden 1816-18. H.I, s. 68 + H.II, s. 60.
![](/pulse/content/media/69550792billede.png)
![](/pulse/content/media/641936343billede.png)
Hos Juliane Marie Jessen (1760-1832), forfatterinde, mødes Frederik Schmidt (1771-1840), præst,
og Ingemann første gang 25. november 1817.
Året efter (12. april 1818), rejser de sammen til Italien. H.I, s. 68 + 79.
![](/pulse/content/media/1674490535billede.png)
Ingemanns Smaadigte og Reiseminder, 1832, s. 84.
Billedhugger Freund rejste til Rom forud for Ingemann, som gav ham et par ord med på vejen.
Freund opholdt sig i Italien fra 1817 til 1828. H.I, s. 74.
Han skabte er buste af Ingemann:
![](/pulse/content/media/IngemannefterH.E.Freund1786-1840.Modelleret1818imarmor1820.Glyptoteket.jpg)
Ingemann efter H. E. Freund (1786-1840). Modelleret 1818, i marmor 1820. Glyptoteket.
![](/pulse/content/media/449887656billede.png)
Hermann Ernst Freund (1786-1840)
Maleri af Carl Vilhelm Balsgaard (1812-1893), ca. 1843.
Kopi efter C. A. Jensens maleri fra 1819.
![](/pulse/content/media/1922479839billede.png)
I 1817 genudgav Ingemann bl.a. sine første digtsamlinger (fra 1811+12).
![](/pulse/content/media/924352403billede.png)
- og det bornholmske eventyr De Underjordiske. H.I, s. 75.
Ingemann udgav også Tale og Sange ved Indvielsen af den Thorvaldsenske Døbefont i Brahetrolleborg Kirke 3die Dag, den 2den Novbr. 1817:
![](/pulse/content/media/784021037billede.png)
Her er 1. strofe gengivet i en senere udgave, Smaadigte og Reiseminder, 1832, s. 75.
![](/pulse/content/media/1778882350billede.png)
![](/pulse/content/media/1636063750billede.png)
Døbefonten i Brahetrolleborg Kirke, udført af Bertel Thorvaldsen (1770-1844).
Fotos fra 1992.
![](/pulse/content/media/206705592billede.png)